Сезона је комараца, а колико год желели да их избегнемо то је некада немогућа мисија
![1720704917_shutterstock_2135816079.jpg](/cache/images/c/0/2/b/8/c02b8a3fbe15bda7665949d8bae916c442dd9532.jpg)
Када комарац уједе, он пробија кожу својим рилом, дугачким делом усне која је анатомски обликована тако да може сиса крв. Овим органом која изгледа као бодља, а заправо је чељуст, комарац проналази крвни суд "жртве".
У место уједа, комарац убацује своју пљувачку, а у њој су антикоагуланси који спречавају да се крв згруша. Тако му је лакше да је исисава.
Управо је пљувачка комарца та која изазива имуни одговор људског организма. Долази до лучења хистамина, а због њега крвни судови око уједа отичу и долази до упале.
Комарци могу да пренесу болести као што су маларија, жута грозница, вирус Западног Нила.
У Србији постоји неколико врста комараца, од којих су неки локални, док су други инвазивне врсте које су се населиле због климатских промена и глобализације. Најважније врсте комараца у Србији су:
- Цулеx пипиенс (обични комарац), најчешћи комарац у урбаним срединама, који је најактивнији увече и ноћу.
- Аедес албопицтус (азијски тиграсти комарац), инвазивна врста, са црно-белим пругама на телу и ногама. За њега је карактеристичан агресивни дневни ујед, јер је посебно активан у раним јутарњим и касним поподневним сатима. Може преносити денга вирус, чикунгунија вирус, као у вирус Западног Нила вирус. Он је први пут откривен у Србији 2009. године и брзо се шири.
- Анопхелес мацулипеннис (комарац анофелес) је познат као преносилац маларије. Активан је у сумрак и ноћу. Сматра се да је ризик од маларије у Србији врло низак.
- Оцхлеротатус цаспиус је врста које има у мочварним подручјима и поплавним равницама. Активан је током дана и ноћи. Мање је познат као преносилац болести, али може изазвати значајне нелагодности због броја уједа.
Код неких особа, вишеструки убоди могу да изазову и интензивнију алергијску реакцију. Тада долази до већих отока, а око уједа настају чак и пликови.
(Лепа и срећна)
БОНУС ВИДЕО