Sezona je komaraca, a koliko god želeli da ih izbegnemo to je nekada nemoguća misija
![1720704917_shutterstock_2135816079.jpg](/cache/images/c/0/2/b/8/c02b8a3fbe15bda7665949d8bae916c442dd9532.jpg)
Kada komarac ujede, on probija kožu svojim rilom, dugačkim delom usne koja je anatomski oblikovana tako da može sisa krv. Ovim organom koja izgleda kao bodlja, a zapravo je čeljust, komarac pronalazi krvni sud "žrtve".
U mesto ujeda, komarac ubacuje svoju pljuvačku, a u njoj su antikoagulansi koji sprečavaju da se krv zgruša. Tako mu je lakše da je isisava.
Upravo je pljuvačka komarca ta koja izaziva imuni odgovor ljudskog organizma. Dolazi do lučenja histamina, a zbog njega krvni sudovi oko ujeda otiču i dolazi do upale.
Komarci mogu da prenesu bolesti kao što su malarija, žuta groznica, virus Zapadnog Nila.
U Srbiji postoji nekoliko vrsta komaraca, od kojih su neki lokalni, dok su drugi invazivne vrste koje su se naselile zbog klimatskih promena i globalizacije. Najvažnije vrste komaraca u Srbiji su:
- Culex pipiens (obični komarac), najčešći komarac u urbanim sredinama, koji je najaktivniji uveče i noću.
- Aedes albopictus (azijski tigrasti komarac), invazivna vrsta, sa crno-belim prugama na telu i nogama. Za njega je karakterističan agresivni dnevni ujed, jer je posebno aktivan u ranim jutarnjim i kasnim popodnevnim satima. Može prenositi denga virus, čikungunija virus, kao u virus Zapadnog Nila virus. On je prvi put otkriven u Srbiji 2009. godine i brzo se širi.
- Anopheles maculipennis (komarac anofeles) je poznat kao prenosilac malarije. Aktivan je u sumrak i noću. Smatra se da je rizik od malarije u Srbiji vrlo nizak.
- Ochlerotatus caspius je vrsta koje ima u močvarnim područjima i poplavnim ravnicama. Aktivan je tokom dana i noći. Manje je poznat kao prenosilac bolesti, ali može izazvati značajne nelagodnosti zbog broja ujeda.
Kod nekih osoba, višestruki ubodi mogu da izazovu i intenzivniju alergijsku reakciju. Tada dolazi do većih otoka, a oko ujeda nastaju čak i plikovi.
(Lepa i srećna)
BONUS VIDEO