Иако се до сада сматрало да је идеална телесна температура 36,6 степени Целзијуса, последња истраживања научника показала су да то уопште није тако. Штавише, ова температура може говорити о многим здравственим стањима - од физичких болести до потешкоћа са менталним здрављем који на крају крајева могу резултирати и краћим животним веком.
![1718362170_shutterstock_2056236110.jpg](/cache/images/e/2/7/5/c/e275ccc87def4235b7c0b3e3e7974cd319320214.jpg)
Наш организам је веома сложен систем, а да би он правилно радио потребно је да постоји синергија између свих његових елемената. "Глатко" функционисање организма ометају бројни фактори - од стреса, преко нередовне и неправилне исхране, па све до физичких и менталних обољења, а један од начина на који нам тело говори да нешто није баш како треба јесте и подизање температуре.
Да ли је 36,6 и даље "нормална" телесна температура и зашто не
Дугo година се веровало да је "нормална" температура тела 36,6 степени Целзијуса. Међутим, почетком 20. века установљено је да телесна температура људи постепено опада из године у годину. Овакав тренд научници објашњавају мањим бројем упалних процеса захваљујући чешћем коришћењу антибиотика и здравијем начину живота. По данашњим стандардима, телесна температура је идеална уколико тек мало премашује 35 подељак Целзијусове скале.
Међутим, повишену температуру не изазивају само упални процеси у организму или нека физичка обољења, већ и проблеми са менталним здрављем, а конкретно - депресија, установили су научници Калифорнијског универзитета у Сан Франциску, а пренео руски портал Аргументи и Факти. "То значи да депресија није само у глави, већ да је треба посматрати као системско обољење које је пропраћено упалним процесом", појашњава биолог Џорџа Мејсона Анча Баранова.
Што је температура тела нижа, то ће човек дуже живети
Ослањајући се на ове налазе, научници су дошли до веома јасног закључка, а то је да је дужина животног века уско повезана са телесном температуром: што је она нижа, то ће човек дуже живети. Поставља се питање: "А шта учинити како би се организам перманентно расхладио до оптималних вредности?" Универзалан одговор, наравно, не постоји, али постоје смернице које могу бити од користи.
Регулисање исхране би могао бити први корак у борби са повишеном телесном температуром, а као последица ове промене побољшаће се и ментално здравље. Аутори калифорнијског истраживања саветују и одласке у сауне и парна купатила, па чак и дуже купање топлом водом. На тај начин организам "укључује" механизме хлађења који обарају телесну температуру прво привремено, а у комбинацији са здрави(ји)м начином живота - и трајно.
(РТ)
БОНУС ВИДЕО:
Пратите нас на ИНСТАГРАМУ и ФЕЈСБУКУ